Organizatori današnjeg okupljanja na Marjanu “Za Marjan”postavili su slijedeće zahtjeve koje donosimo u cijelosti.
Arhiva autora: Drustvo Marjan
“Za Marjan – 16.01. u 12h na plaži PRVA VODA”
12.01.2011. Jurica Pavičić:Varšavska ulica u marjanskoj šumi – preneseno iz Slobodne Dalmacije
Spomenuti Rogošić stanuje u zgradi u Gupčevoj ulici, koja u okućnici ima čemprese starije i od Rogošića, a i od njegovih roditelja. Rogošiću se, međutim, ti čempresi nisu sviđali. Nekako mu bili grobljanski.
Pravili su mu hlad, uzrokovali plijesan i gljivice. Netko drugi napravio bi ono što u ovoj situaciji radi razuman čovjek: prodao bi prizemni stan na Bačvicama i preselio se na osunčani vrh kakvog nebodera.
Ali, Rogošiću se ipak sviđa živjeti na Bačama. Stoga je on odlučio “prearanžirati” svoj omiljeni kvart tako što je uzeo motornu pilu i sasjekao zelene stanovnike koji su tu bili puno prije njega.
Pritom je pretukao nezadovoljne susjede, zalijepio nekoj curi trisku, a kad su ostali susjedi zvali policiju, ona se ponijela onako kako to splitska policija obično i učini.
Prezauzeta maltretiranjem mirovnih aktivista, ona je i počinitelja i žrtvu kaznila – prekršajnom prijavom.
Priča o Jozi Rogošiću svojom je bizarnošću doprla i do stupaca nacionalnih medija, iako ona, nažalost, u splitskom kontekstu ni po čemu nije osobita.
Valjda nema splitskog susjedstva i portuna koje nije proživjelo neki sličan epski sraz između dviju vrsta ljudi u ovom gradu – onih koji bi stabla čuvali i onih koji bi ih zatrli do korijena. Već desetak godina živim na Gripama, u zgradi koja ima okućnicu s malim šumarkom.
Nije to ne znam kakva šuma: par lovora, borić, oleandri, jedna palma i tuje. Ne mogu ni predočiti koliko sam puta slušao sugestije vlastitih susjeda koji bi bili najsretniji kad bih taj šumarak pošaližao, pretvorio u betonski parking ili (ako već ne to, onda barem) povrtnjak s pomama i verzotom.
U tim razgovorima, stabla u našoj okućnici poprimala su dimenzije zlopogleđa koji svojim opstojanjem prijete ljudskog egzistenciji, civilizaciji i zdravlju. Stabla podlokavaju korijenjem zid. Potkopavaju zgradu.
Smokva kida crnu jamu i uzrokuje izlijevanje fekalija. Oleandar je otrovan i opasan za djecu. Od lovora se ne vidi firma dućana. Grane nam ulaze na balkon. Preko njih nam u kuću ulaze miši i vjeverice. Po buri stablo može pasti i razbiti kupe.
Grana može ubit dite. Po njoj se može popeti lopov. Stablo je – ukratko – boleština, prijetnja i zlo. Ne znam je li uzrok ovom mentalitetu činjenica da smo predugo bili stočarski narod kojemu je za život trebala krčevina, ili je riječ o nečem drugom. Ali, ostaje činjenica da lavovski dio naših sugrađana na stablo gleda kao da je štakor, poljski miš, lišaj. Stablo je nametnik kojeg – ukratko – treba satrti.
Čarobni pojas
Splitski stablocid, međutim, nema samo svoje spontano, neorganizirano krilo. U njemu ne sudjeluju samo pomahnitali susjedi oboružani šegacom i motorkom Stiehl. Postoje dijelovi Splita u kojima stabla nisu na udaru samo primitivaca solista, nego na njih zajedno atakiraju dobro orkestrirane, institucionalne snage.
A jedan od tih i takvih dijelova Splita je upravo onaj koji je sam po sebi spomenik stablofiliji – a to je Marjan.
Osim čempresa na Bačvicama, naime, ovih se dana u pogibelji nalaze i borovi na sjevernoj marjanskoj obali. Na njih ne juriša, međutim, jedan raspomamljeni susjed solist, nego čitava falanga fine, elitne gospode koju čine arhitekti, urbanisti, gradski činovnici te, dakako, gradonačelnik i njegova konkubina.
Svi oni zajedno su se udružili da činom prvorazredne urbanističke zloupotrebe izgrade ugostiteljski objekt Fani Horvat na lokaciji iza spinutske lučice. Lokacija o kojoj je riječ svojevrsno je urbanističko “međuzemlje”, zona koja se još od sedamdesetih sastoji od dva nesrasla dijela.
Prvi od njih je park-šuma Marjan koja se svojim sjeveroistočnim obroncima spušta do lučice SD-a Špinut. Drugi dio čini neartikulirani i neuređeni vanjski nasip lučice, nastao uoči Mediteranskih igara, kad je iskopana zemlja marjanskog tunela korištena za gradnju marine.
S jedne strane, dakle, imamo početak čarobnog parkovnog pojasa koji smo naslijedili od boljih predaka. S druge, divlju škaju koja nikad nije privedena svrsi i iz koje vire armature.
Svatko razborit odlučio bi ugostiteljske sadržaje graditi na neuređenoj sipini, a marjansku šumu sačuvati. No, to ne ide tako u Splitu: u Splitu, gradit će se u šumi, a nasip će ostati divlji kakav je bio.
Pitate se zašto. Ako se to pitate, onda ne živite u Splitu, jer u Splitu su svi odgovori strašno jednostavni. Jednostavan je stoga i odgovor na ovo pitanje: naime, gradonačelnik Željko Kerum i njegova što-je-već-Fani vlasnici su terena u šumi, a nasipa nisu.
A s obzirom da su mu vlasnici, iskoristit će sitnu okolnost da su na vlasti i na svom vlasništvu omogućit će gradnju. Riječ je, ukratko, o stršećem primjeru sukoba interesa koji bi sam po sebi trebao zanimati USKOK.
A u toj raboti suučesnici su im mnogi: stare splitske familje koje su im prodale teren, urbanisti koji glume porotu u javnom natječaju, arhitekti koji u njemu sudjeluju. Pogledajte kakav je jadni amater Jozo Rogošić sa svojim šegacom kad ga se usporedi s ovim “jakim snagama”.
Na sirotih deset borova oko Druge vode jurišaju cijele kohorte profesionalaca, u službi Njegova Veličanstva Željka.
Udružimo se!
Nas preostalih građana – znam – nema previše. Ali, nešto nas još ima, ima nas bajkera, klajmbera, šetača, kupača, berača šparoga.
Ne preostaje nam drugo nego da se svi zajedno – od studenata do penzionera, od gradskih vijećnika do škverana i od sportaša do torcidaša – udružimo i od tih dvadeset borova napravimo svoju Varšavsku.
Naime, ako smo dotle došli, ako Kerum doista može početi sjeći Marjan da bi ga podario svojoj ljubavnici – onda u ovom gradu postaje moguće sve.
Objavljeno 12.01.2011. u Slobodnoj Dalmaciji, piše: Jurica Pavičić
12.01.2011. Društvo Marjan uputilo dopis udruženju splitskih arhitekata (DAS)
Povodom neodržive situacije u Park šumi Marjan dana 03.01.2011. godine Društvo Marjan uputilo je Društvu arhitekata Splita (DAS) dopis u kojem ih mole za njihovo mišljenje i stav o ovom problemu.
Dopis donosimo u cijelosti
Poštovani,
kao što Vam je vjerujemo poznato zaštićeno područje Park šume Marjan već godinama se napada neplanskom izgradnjom. Ono što posebno zabrinjava je činjenica da u tome sudjeluju i pojedini članovi Vašeg Društva, bilo na način da sudjeluju u izradi prostorno-planskih dokumenata koji nisu prihvatljivi kategoriji zaštite koju prostor Park šume Marjan ima ili da sudjeluju u pripremi dokumentacije koja prethodi izgradnji u tom zaštićenom području.
Ono što se očekuju od jedne strukovne udruge čiji članovi se bave tako važnom problematikom kao što su planiranje i zahvati u prostoru je da nastoji zaštititi Marjan kao jedan od najvrjednijih prostora našeg grada, a ne pronalaziti rupe u zakonu kako bi legalizirali gradnju i sječu šume na zelenim površinama Marjana.
Stoga Vas najljepše molimo da date svoje mišljenje o ovom problemu, kao i Vaše viđenje rješenja konačne zaštite Park šume Marjan, kako nama kao Društvu koje se bavi već više od 100 godina zaštitom Marjana, tako i Vašim članovima.
Iskoristiti ćemo priliku i podsjetiti Vas na jednu od odredaba Statuta grada Splita za koju mislimo da bi je svi građani Splita, a posebno Vaši članovi trebali poštovati, a koja glasi:
„Jednako će čuvati i brdo Marjan, tako da svako njegovo živo biće, svaki bor, pa i svaki
kamen njegov sačuva da bude na ures Gradu i radost onima koji Marjan gledaju ili u njemu hlad i smiraj traže”.
Srdačno pozdravljamo i unaprijed zahvaljujemo na odgovoru
Upravni odbor Društva za zaštitu i unaprjeđenje Marjana „Marjan“
04.01.2011. “Nelegalna gradnja unutar Park-šume” – preneseno iz Slobodne Dalmacije
03.01.2011. Tražimo obustavu gradnje na Marjanu
29.12.2010. “Posljednja bitka za ugroženi Marjan” – Slobodna Dalmacija
21.12.2010. PARK-ŠUMA MARJAN Crta obrane od divlje gradnje ostat će ista
Vijećnici Županijske skupštine u utorak su jednoglasno usvojili odluku o izradi Prostornog plana područja posebnih obilježja Park-šume Marjan, (PPPPO) koji će na ovom zaštićenom području regulirati pitanja u prvom redu namjene tog prostora, koji se odnosi na zaštitu šume i sprečavanje nabujale divlje izgradnje na njezinim rubnim dijelovima. Ovo je prvi službeni Plan koji je donesen nakon davne 1964. godine kada je dio Marjana postao zaštićeno područje. Inzistiranje inicijatora “Društva Marjan“ i Grada Splita da se za vrijeme izrade Plana uvede moratorij u trajanju od dvije godine na daljnju gradnju, koje je u obliku amandmana predložio SDP, nije prošao.
Pročitaj više
21.12.2010. Donesena odluka o pokretanju izrade PPPPO-a
Danas je jedan od važnijih datuma u povijesti Marjana i Splita.
Na današnjoj sjednici Skupštine Županije Splitsko-dalmatinske jednoglasno je donesena Odluka o pokretanju izrade Prostornog plana područja posebnog obilježja (PPPPO) Park šume Marjan. To je dokument kojim se određuje budućnost Marjana za slijedećih nekoliko desetaka godina. Izrada tog dokumenta potrajati će više od godinu dana. Tijekom izrade mora biti omogućeno i sudjelovanje građana. Društvo Marjan će se potruditi izvještavati Vas o svim događanjima po ovom pitanju. Samo zajedno možemo i moramo se izboriti da Marjan bude i ostane zelena oaza grada Splita kakvu su nam naši preci ostavili. Građani Splita, sada će biti prilike da iskažete svoje mišljenje kakav Marjan želimo. Ne dozvolimo više nikakvu izgradnju na štetu zelenih površina Park šume Marjan.
(vidi : Slobodna Dalmacija, 22.12.2010. “Crta obrane od divlje gradnje ostat će ista”, piše: Nikolina Lulić)